![mindeplade om cecil bøker](https://www.aakb.dk/sites/www.aakb.dk/files/styles/ding_secondary_large/public/title_image/news/93897309_10156713564101567_2877916233380921344_o.jpg?itok=CcRLlIVP&c=47242e0b7fad2eae34d93ffa55929a6d)
Cecil Bødker er gået bort - Forfatterportræt
Cecil Bødkers forfatterskab er alsidigt med digte og novellesamlinger til voksne og børne- og ungdomsbøger. Barnets verden og perspektiv er en væsentlig del af forfatterskabet, bedst kendt er bøgerne om Silas.
Som den eneste danske forfatter har Cecil Bødker modtaget den internationale børnebogspris H. C. Andersen-medaljen. Hun har derudover vundet de Gyldne Laurbær og Det Danske Akademis Store Pris. I 1999 stiftede Cecil Bødker sin egen børnelitterære pris "Silas Prisen", som uddeles hvert år.
Cecil Bødker (1927- 2020) debuterede som forfatter i 1955 med digtsamlingen 'Luseblomster' . Allerede her optræder to af hendes faste temaer: barndommen og forbindelsen mellem myternes tid og vores tid. Hun er udlært som sølvsmed og arbejdede bl.a. hos Georg Jensen og senere som selvstændig, indtil hun debuterede som forfatter.
Debuten og de to efterfølgende digtsamlinger er fine repræsentanter for den begyndende danske modernisme, som tog afsæt i tidligere europæiske strømninger. En kritisk holdning til dagligdagen og omgivelserne og motiver, der afspejler efterkrigstidens filosofi.
Om 'Anadyomene' (1959) : ”Myter om skabelse, undergang og genkomst gentages i digtene i skiftende variationer og stærkt klinger ofte håbet om en ny begyndelse…” (Nordisk Kvindelitteraturhistorie bd. IV, s. 67)
Med novellesamlingen 'Øjet' (1961), slog forfatteren sit navn fast som prosaist. Samlingen er et hovedværk i hendes store produktion og flere af novellerne blev klassikere i både folkeskole- og gymnasieundervisning. Den moderne virkelighed registreres i en modernistisk form, der krævede nye udtryksmåder for at afdække en usynlig virkelighed, en fragmenteret verden, hvor fremmedgørelsen truer mennesket. Forfatterskabet fortsatte den modernistiske linie op igennem 60’erne med ret grumme, melodramatiske radiospil og endnu en roman eller dobbeltnovelle, Tilstanden Harley (1965).
En ny, mere realististisk tendens i forfatterskabet, blev rejsebogen 'Salthandlerskens hus' (1972). Heri skildrer hun mødet med Afrika. I 3 måneder boede Cecil Bødker hos en etiopisk salthandlerske og dennes talrige børneflok og herfra fortæller hun om de enorme kulturforskelle mellem det primitive, barske landsbyliv og den vesteuropæiske strømlinede produktionskultur. Uden at idyllisere fremhæver hun den afrikanske families umiddelbare glæde og varme nærvær, egenskaber, som hun savner i den vestlige verden. At disse værdier havde konkret værdi, viste hun ved at adoptere to af Salthandlerskens døtre, da denne døde få måneder efter hendes ophold.
Børnebøgerne
Med serien om Silas tog Cecil Bødker hul på en helt anden del af sit forfatterskab, nemlig børnebøgerne. Hun fortæller selv i Farmors øre, 1997, at barnets verden og perspektiv er en væsentlig del af hendes forfatterskab. Netop i hendes børnebøger ses konflikterne mellem barndomslivets utopiske drømme og det moderne voksenlivs normer og grådighed. Silas-bøgerne blev en populær serie for de store børn. Bøgerne udvikler sig fra en eventyrbetone protest mod voksensamfundet og dets normer, til at Silas fra fjerde bog, Silas på Sebastiansbjerget, selv forsøger sig som samfundsstifter. I de senere bøger i serien kan man aflæse en understregning af behovet for retfærdighed og medfølelse for at opnå et ønskværdigt samfund. Børnebøgernes eventyrunivers er ikke dramaladet eller actionpræget. Eventyret ligger i at forme hverdagen og omgivelserne, så der er plads til alle. Der er mange beskrivelser af dagligdagens opgaver, og handlingen formidles via dialoger.
Kilder
Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Nordisk Kvindlitteraturhistorie. Bind 4. Rosinante, Kbh., 1997 side 67 – 72. Kort
Danske digtere i det 20. århundrede. Bind 2, Gads Forlag, Kbh., 2001. side 266 – 277.
Författere & illustratörer för barn och ungdom. Bibliotekstjänst, Lund.1998
Oprindeligt skrevet af Barbara Rugholm, Litteratursiden.